Naučno objašnjenje posljedica toplotnih valova: Ovo su najosjetljivije kategorije
Ekstremno visoke temperature diljem Europe usmrtile su desetke hiljada ljudi zadnjih godina.
Kako broj smrtnih slučajeva raste, istraživači otkrivaju da jedna društvena skupina nesrazmjerno snosi najveći teret ekstremnih vrućina: oni koji žive u siromaštvu, piše Guardian.
To je logično. Toplinski val nije isti kada dijelite sobu s još troje ljudi i nemate klimu ili kada živite u vili s bazenom i klimom, poručio je Díaz Jiménez, profesor istraživač na Zdravstvenom institutu Carlos II u Madridu.
Tinejdžer u Engleskoj pratio djevojku 45 minuta pa je 36 puta izbo nožem
Díaz Jiménez bio je u skupini naučnika koji su istraživali kako su ekstremne vrućine utjecale na 17 okruga u Madridu. Njihov rad, objavljen 2020. godine, otkrio je da su toplinski valovi utjecali na smrtnost u samo tri okruga u onima u kojima su prihodi kućanstava ispod prosjeka.
Nastavili su sa sličnom analizom promatrajući zajednice diljem Španije. Uočili smo istu stvar. Kada je riječ o vrućini i ranjivosti, ključni faktor je razina prihoda, otkrio je.
Novi toplinski val pogodit će Evropu: Temperature do 45 stepeni, evo gdje će biti najgore
Ljudi s nižim prihodima često nemaju kvalitetan smještaj, a mnogi žive u prenapučenim, slabo prozračenim domovima koji jedva da nude malo predaha od vrućine.
Neki se bore s pristupom odgovarajućoj zdravstvenoj skrbi, zbog čega postoji veća vjerovatnost da će patiti od bolesti koju bi mogla pogoršati ekstremna vrućina, dok drugi rade u sektorima kao što su poljoprivreda i građevinarstvo gdje su redovito izloženi visokim temperaturama.
Čak i kada je klima uređaj dostupan, manje je vjerovatno da će si ljudi s nižim primanjima moći priuštiti njegovo korištenje. Organizacija Save the children upozorila je nedavno da se jedno od troje djece u Španiji nema mogućnosti rashladiti kod kuće.
Padaju rekordi i u Kini: Temperature narasle na više od 52 stepena
Rečeno je da bi to moglo imati "vrlo štetan" utjecaj na mentalno i fizičko zdravlje više od dva miliona djece.
Povezanost između toplinskog stresa i siromaštva već je neko vrijeme tema razgovora u SAD-u, osobito nakon istraživanja Nacionalnog javnog radija i Univerziteta Maryland iz 2019. godine koje je dokumentiralo koliko su četvrti s niskim primanjima diljem SAD-a toplije.
U cijeloj Europi, koja se zagrijava većom brzinom nego u drugim dijelovima svijeta, razgovor o tome se polako razvija, rekla je Yamina Saheb, vodeća autorica izvješća IPCC-a o ublažavanju klimatskih promjena.
Jako nevrijeme pogodilo Krajinu: Led zabijelio dvorišta kao da je pao snijeg
Ukazala je na istraživanje objavljeno ovog mjeseca koje je otkrilo da su vrućine uzrokovane emisijama ugljikova dioksida prošle godine ubile gotovo 50 hiljada ljudi diljem Europe.
"Moramo dignuti uzbunu i poručiti ljudima da je ovo izuzetno hitno. Moramo odlučiti da je ovo posljednji put da ljudi umiru zbog vrućine u europskim zemljama", rekla je Saheb, koja je također predavačica na Univerzitetu Sciences Po u Parizu.
"Posljednjih godina toplinski valovi diljem Europe postaju sve topliji, duži i češći, a 2023. godina predvodi ljestvicu najtoplije godine u historiji mjerenja. Naučnici predviđaju da će 2024. godina zasjesti na prvo mjesto.
Suše, ekstremne vrućine, poplave... Šta je uzrok vremenskih (ne)prilika u 2024. godini?
Globalno zatopljenje ubija ljude. A ja se pitam koliko će umrlih biti potrebno našim političarima i stručnjacima da shvate da je ljetno energetsko siromaštvo veliki problem?" rekla je.
Godinama je Saheb tjerala kreatore politika da pravo na pristup hlađenju priznaju kao temeljno ljudsko pravo, što je potez koji bi bio u suprotnosti s trenutnim statusom klima uređaja kao potrošačke robe.
Kada ste potrošač, to je povezano s vašim prihodom, a to je ono što pojačava nejednakosti, rekao je Saheb.
Snažno nevrijeme u Italiji: Poplavljene ceste i kuće, preusmjereni letovi
Niži prihodi također često znače da ljudi imaju manje utjecaja na područja u kojima žive, zbog čega je vjerovatnije da će živjeti u područjima kojima dominira asfalt s manje drveća i zelenih površina, rekao je Alby Duarte Rocha, istraživač na Tehničkom univerzitetu u Berlinu.
Duarte Rocha nedavno je bio dio tima istraživača koji su promatrali 14 velikih urbanih područja diljem Europe. Od Berlina do Budimpešte stanovnici s nižim primanjima imali su otežani pristup zelenim površinama koje mogu na prirodan način ohladiti toplinu grada.
Za razliku od njih, oni s višim primanjima imali su pristup tim zelenim površinama više od prosjeka.
Kako zaštititi voće i povrće od suše? Paradajz voli jedno, jabuka drugo...
Dijelom se to može objasniti "zelenom gentrifikacijom", rekao je Duarte Rocha, gdje su područja s više vegetacije traženija od onih koja su gusto naseljena i betonirana. Rezultat je, međutim, da su oni s nižim primanjima često istisnuti iz najhladnijih dijelova grada.
Pozvao je političare da počnu rashlađivanje promatrati kao uslugu koju treba pružiti ljudima, sličnu javnom prijevozu ili čišćenju ulica, s mjerama poput sadnje drveća i postavljanja zelenih fasada na zgrade.
Poručio je da bi to bio mali korak prema ispravljanju "ekološke nepravde", rekao je.
Moramo se zapitati zašto su skupine ljudi koje su najmanje odgovorne za klimatske promjene često one koje su najviše pogođene njihovim utjecajima, zaključio je, piše Jutarnji List.
![Radiosarajevo.ba](https://radiosarajevo.ba/assets/img/rsa-box-logo.png)
Radiosarajevo.ba pratite putem aplikacije za Android | iOS i društvenih mreža Twitter | Facebook | Instagram, kao i putem našeg Viber Chata.