Gradovi u borbi za vodu: Širom svijeta traže se rješenja za globalnu nestašicu
U sve više gradova širom svijeta ponestaje vode. Održavanje cjevovoda, štednja vode ili sakupljanje kišnice: Koja od ovih metoda najbolje pomaže u snabdijevanju vodom sve većeg broja stanovnika?
Bilo da se radi o Delhiju, Cape Townu ili Meksiku – sve više gradova širom svijeta ima problema sa snabdijevanjem svog brzo rastućeg stanovništva vodom. Već sada više od 4 milijarde ljudi živi u gradovima. Do 2050. godine bi, prema procjenama, taj broj trebao porasti na oko 6,5 milijardi. Eksperti UN-a su izračunali da bi više od polovine gradskog stanovništva moglo biti pogođeno nedostatkom vode. Klimatske promjene dodatno pogoršavaju ovaj problem.
U slučaju akutnog nedostatka vode, često pomaže samo racionalizacija pitke vode. Dugoročno gledano, gradovi preispituju svoje upravljanje vodama kako bi štedjeli ovaj dragocjeni prirodni resurs, prilagodili infrastrukturu i bolje iskoristili prirodne izvore vode. Koja bi rješenja mogla da funkcionišu?
Požar u Sarajevu: Vatrogasci na terenu
Podsticanje štednje vode u domaćinstvima
Pored industrije i trgovine, i domaćinstvima je potrebna velika količina vode. U Njemačkoj dnevna potrošnja vode po osobi iznosi oko 125 litara, dok je u SAD-u to čak 300 litara. Tuširanje (40%), ispiranje toaleta (30%) i pranje veša (13%) bilježe najveću potrošnju, dok se samo četiri posto vode koristi za kuhanje i piće.
Kampanje za podizanje svijesti mogu ohrabriti ljude da sami štede vodu. Također, štedljive WC-školjke, tuševi i efikasne mašine za pranje veša često troše manje od polovine vode u odnosu na prethodne modele, piše Deutsche Welle.
Građani nisu ispoštovali apel: U ovom gradu u BiH počinju redukcije vode tokom noćnih sati
Cape Town, grad koji se već godinama bori s velikim problemima s vodom, oslanja se na podizanje svijesti i modernizaciju. Grad je pokrenuo besplatne popravke sanitarnih uređaja u domaćinstvima s niskim primanjima i povećao cijene vode za potrošače kako bi ih potaknuo na štednju. Tokom sušne 2018. godine, grad je uspio smanjiti prosječnu potrošnju vode na samo 50 litara po osobi.
I kanadski grad Vancouver priprema se za sve veći stres zbog nedostatka vode. Da bi smanjili potrošnju, cijena vode iz gradskog sistema u sušnom ljetu je 25 posto veća nego u kišovitoj zimi.
Održavanje vodovodnih mreža i modernizacija infrastrukture
Cijevi, koje propuštaju vodu i zastarjela vodovodna mreža dovode do velikih gubitaka vode. U Evropi se tako gubi više od četvrtine pitke vode. U nekim gradovima širom svijeta, čak 60 posto vode ne stiže do slavina. Popravak cijevi može značajno smanjiti gubitke ovog resursa.
Vrelo Bosne neprepoznatljivo: Ostala su sjećanja na bujne potoke, a stručnjak otkriva prave razloge
Tokio, jedan od najgušće naseljenih gradova na svijetu, imao je do prije nekoliko decenija 15 do 20 posto gubitaka vode zbog pukotina odnosno rupa u cijevima. Sada su ti gubici manji od tri posto. Mreža cijevi duža od 27.000 kilometara stalno se nadzire, kontroliše i obnavlja. Efikasno upravljanje vodom u gradovima postaje sve važnije kako bi se zadovoljile rastuće potrebe.
Prilikom izgradnje novih objekata, cijevi se odmah mogu bolje planirati kako bi se izbjegli gubici u transferu vode.
Međutim, u mnogim gradovima a posebno u naseljima koja se brzo grade, još uvijek nedostaje odgovarajuća vodovodna infrastruktura. S druge strane, bogatiji dijelovi grada obično su bolje snabdjeveni vodom.
Korištenje kišnice i ponovna upotreba pročišćene otpadne vode
Umjesto korištenja dragocjene pitke vode za ispiranje toaleta, pranje veša ili industriju, u te svrhe se može koristiti sakupljena kišnica ili pročišćena otpadna voda, tzv. siva voda.
U novim gradskim četvrtima, na primjer, u Melbourneu (Australija) i Aarhusu (Danska), kišnica se odvodi sa ulica i trotoara, filtrira a zatim koristi u okolnim zgradama. U mnogim gradovima u SAD-u, Indiji, Tajvanu, Španiji i Turskoj, upotreba kišnice u novosagrađenim objektima je već sada obavezna.
Umjesto ispuštanja otpadne vode nakon filtriranja u rijeke, mnogi gradovi sada podstiču njenu ponovnu upotrebu. Na primjer, jedna trećina vode u Pekingu je pročišćena otpadna voda. Ona se uglavnom koristi za vegetaciju, čišćenje ulica, autopraonice i ispiranje toaleta.
Potresni prizori i kod Rimskog mosta na Ilidži: Rijeke skoro više nema
Također, u Madridu se gradski parkovi sada navodnjavaju pročišćenom otpadnom vodom. U Singapuru se pročišćena otpadna voda, kroz dodatnu fazu pročišćavanja, čak pretvara u pitku vodu.
Sakupljanje vode i koncept "spužvastog grada"
Dok tokom sušnih perioda nedostaje vode, raste broj snažnih kišnih oluja, koje uzrokuju poplave. Problem za gradove: preopterećena kanalizacija i previše nepropusnih površina, koje ne dopuštaju da kišnica dovoljno duboko prodre u zemlju. Kineski grad Wuhan i grad-država Singapur postali su pioniri koncepta tzv. "spužvastog grada".
U gradovima su pronađena mjesta, gdje se višak kišnice može skladištiti – od podzemnih rezervoara do zelenih površina i zelenih krovova, sa kojih kišnica može prodrijeti u zemlju. Propusni materijali za ceste i ulice također pomažu da voda prodre u tlo.
Sakupljena voda se može ponovo koristiti, a dodatno gradsko zelenilo pomaže u sistemu hlađenja.
Samo u Kini sada postoji više od 60 "spužvastih gradova", a ovaj koncept se sada koristi širom svijeta za preuređenje gradskih površina. U Evropi se tako preuređuje danska prijestolnica Kopenhagen.
Regeneracija prirodnih rezervoara vode i zaštita izvora vode
Za gradove je od ključne važnosti zaštititi i obnoviti prirodne izvore vode u okolini.
Alarmantna situacija: Hitne redukcije u Istočnom Sarajevu, građani bez vode duže od 6 sati
Na primjer, kolumbijska prijestolnica Bogotá se do 80 posto opskrbljuje vodom sa okolnog planinskog područja, iz jedinstvenog ekosistema s močvarama i jezerima. Međutim, zbog prekomjerne upotrebe zemljišta od strane poljoprivrednika, snabdijevanje vodom je ugroženo. Kolumbijski dobavljač vode nastoji se suprotstaviti ovom trendu otkupom zemljišta i podizanjem svijesti kako bi obnovio izvore vode.
Uklanjanje posebno žednih biljaka u vodozahvatnom području također može pomoći. U Cape Townu su, na primjer, mnogi borovi i eukaliptusi zamijenjeni otpornijim domaćim grmovima po imenu fynbos.
![Radiosarajevo.ba](https://radiosarajevo.ba/assets/img/rsa-box-logo.png)
Radiosarajevo.ba pratite putem aplikacije za Android | iOS i društvenih mreža Twitter | Facebook | Instagram, kao i putem našeg Viber Chata.