Odgovor na jednu od najvećih misterija u historiji planete: 'Trenutak koji je nedostajao'
Slojevi stijena mogu se smatrati stranicama historijske knjige – svaki sloj sadrži detalje o stanju Zemlje u dalekoj prošlosti. Međutim, ključni period koji je prethodio periodu 'Snježna lopta Zemlja' smatran je izgubljenim jer su slojevi stijena erodirani tokom velikog ledenog doba.
Sada nova studija istraživača sa Univerzitetskog koledža u Londonu otkriva da su Garvellach otoci nekako ostali netaknuti. Mogu biti jedino mjesto na Zemlji koje ima detaljan zapis o tome kako je Zemlja ušla u jedno od najkatastrofalnijih razdoblja u svojoj historiji – kao i o tome šta se dogodilo kada je prvi život ušao na scenu kad se 'snježna lopta' otopila prije stotina miliona godina.
Tada je Škotska bila na potpuno drugačijem mjestu jer su se kontinenti pomicali tokom vremena. Bila je južno od ekvatora i imala je tropsku klimu, sve dok nije bila prekrivena ledom zajedno s ostatkom planete.
SFF: ‘Počasno Srce Sarajeva’ uručeno slavnom redatelju Alexanderu Payneu
"Bilježimo taj trenutak ulaska u ledeno doba u Škotskoj koji nedostaje na svim drugim mjestima u svijetu," rekao je prof. Graham Shields sa Univerzitetskog koledža u Londonu, koji je vodio istraživanje, za BBC News.
"Milioni ključnih godina nedostaju na drugim mjestima zbog glacijalne erozije – ali sve je prisutno u slojevima stijena na Garvellach otocima."
Proboj je napravio doktorand prof. Shieldsa, Elias Rugen, čiji su rezultati objavljeni u Časopisu Geološkog društva Londona. Elias je prvi koji je datirao slojeve stijena i identificirao ih kao iz ključnog perioda koji nedostaje iz svih drugih stijenskih formacija u svijetu.
Njegovo otkriće stavlja Garvellach otoke u konkurenciju za jedno od najvećih priznanja u nauci: zlatni klin koji se postavlja na lokacije koje su identificirane kao najbolji zapis planetarnih geoloških trenutaka – iako, da bi se spriječili kradljivci, klin zapravo nije napravljen od zlata.
Elias je više puta vodio mnoge članove komisije za zlatni klin, formalno poznate kao članove 'Kriogenijanske podkomisije', na stijene kako bi izložio svoje argumente.
Sljedeća faza je omogućiti širem geološkom zajednici da iznese bilo kakve prigovore ili predloži bolju kandidatkinju. Ako ne bude prigovora, klin bi mogao biti postavljen sljedeće godine.
Ovo priznanje bi podiglo naučni profil lokacije i privuklo dodatna sredstva za istraživanje.
![Radiosarajevo.ba](https://radiosarajevo.ba/assets/img/rsa-box-logo.png)
Radiosarajevo.ba pratite putem aplikacije za Android | iOS i društvenih mreža Twitter | Facebook | Instagram, kao i putem našeg Viber Chata.