Poznati meteorolog dao odgovor na tri pitanja: Njegova prognoza za region će razočarati mnoge
![Poznati meteorolog dao odgovor na tri pitanja: Njegova prognoza za region će razočarati mnoge](https://storage.radiosarajevo.ba/article/557518/871x540/sarajevo-setnja-vrucine-sunce-bascarsija-gradjani-dzk-rsa-22juni24-3.jpg?v1724014627)
Poznati hrvatski meteorolog Zoran Vakula komentarisao je klimatske promjene i sve češće temperaturne ekstreme kojima smo izloženi, te posljedice koje sve to ostavlja.
Ovo su odgovori koje je dao za Večernji:
1. Kako klimatske promjene utiču na učestalost i intenzitet ekstremnih vrućina? Možemo li očekivati da će ovakvi toplinski talasi postati uobičajeni u našem regionu u idućim decenijama?
![Meg Ryan i Danis Tanović: Razmjena iskustva koja su dovela do svjetske slave](https://storage.radiosarajevo.ba/article/557705/300x185/meg-ryan-danis-tanovic-ngrsa-august2024-8.jpg?v1724142783)
Meg Ryan i Danis Tanović: Razmjena iskustva koja su dovela do svjetske slave
VAKULA: Nisam stručnjak za klimatske promjene, ali djeluje mi prilično izgledno da ćemo i u budućnosti, kao što smo imali do sada, kod prosječno znatno više srednje temperature zraka nego prije – i godišnje i posebno ljetne – imati i više vrućih dana, pa i onih bliže rekordnim vrijednostima.
Pritom i više toplotnih valova koji mogu uticati na zdravlje, koje po postojećim kriterijama službeno imamo samo u najtoplijem dijelu godine. Ipak, kad bismo gledali povremena velika i dugotrajna odstupanja od prosječne temperature zraka, mogli bismo toplinskim valovima proglasiti i neka razdoblja u drugim godišnjim dobima. Samo što ih tada većina lakše podnosi nego ove iznimne ljetne vrućine.
![Vjetar čupa krovove i obara stabla: Olujno nevrijeme stiglo u BiH, pogođena brojna mjesta](https://storage.radiosarajevo.ba/article/557503/300x185/doboj-nevrijeme.jpg?v1724006233)
Vjetar čupa krovove i obara stabla: Olujno nevrijeme stiglo u BiH, pogođena brojna mjesta
2. Koje su dugoročne posljedice ekstremnih vrućina na ekosisteme i poljoprivredu?
VAKULA: I ovdje preporučujem pitati nekog stručnijeg od mene. Prema 'Strategiji prilagodbe klimatskim promjenama u RH za razdoblje do 2040. godine s pogledom na 2070. godinu' zaključujem da ćemo u većini Hrvatske u sljedećim desetljećima vrlo vjerovatno imati u prosjeku manje kišnih razdoblja, manju vlažnost tla, manji broj vrlo hladnih dana, manje snježnog pokrivača te više sušnih razdoblja, toplih noći i vrućih dana, sunčeva zračenja, srednje razine mora. I pritom još kojekakvih meteoekstrema. A i bez njih, osim 'običnih' meteouvjeta, na ugrožavanje opstanka biljaka i životinja djeluje i onečišćenje tla, atmosfere i voda.
3. Kako se klima promijenila u našem regionu u posljednjih nekoliko decenija, a kako se očekuje da će se mijenjati u budućnosti? Koje bi mjere trebalo poduzeti kako bi se zajednice bolje pripremile za buduće toplinske ekstreme?
VAKULA: Prema analizi podataka DHMZ-a, neprijeporno živimo u najtoplijem desetljeću otkad postoje mjerenja. Srednja temperatura posljednjih desetljeća gotovo posvuda je među najvišima u znanoj historiji. Pritom u ovom stoljeću imamo znatno više ne samo pojedinačnih rekordnih dnevnih vrijednosti, nego i ekstremno toplih dugotrajnih razdoblja. Ne može se tvrditi, ali prema scenarijima budućih stanja atmosfere vrlo je velika vjerovatnost nastavka takvog (ne)vremena.
Ne znam koje bismo sve mjere trebali poduzeti, ali djeluje mi logičnim smanjiti onečišćenje, betoniziranje, asfaltiranje i pretjeranu potrošnju energije te povećati zelene površine, posebno gradske parkove i šumska područja.
![Radiosarajevo.ba](https://radiosarajevo.ba/assets/img/rsa-box-logo.png)
Radiosarajevo.ba pratite putem aplikacije za Android | iOS i društvenih mreža Twitter | Facebook | Instagram, kao i putem našeg Viber Chata.