Spektakularan pogled na Titovu: Nezaboravna noć u Sarajevu uz elektronsku muziku i 50.000 ljudi
/ Komentari (7)
Povratak na članakNAPOMENA: Komentari su isključivo lični stavovi autora. Molimo korisnike da se suzdrže od vrijeđanja, psovanja i pisanja komentara koji podstiču na mržnju. Strogo zabranjen bilo kakav govor mržnje na portalu radiosarajevo.ba, zbog kojeg možete biti krivično procesuirani. Radiosarajevo.ba ima pravo i obavezu da na zahtjev zvaničnih organa dostavi podatke o korisniku čiji komentari sadrže govor mržnje, kao i da korisniku trajno blokira pristup. Obaviještavamo vas da svaki čitatelj dobrovoljno pristupa čitanju i kreiranju komentara i prihvata mogućnost da neki komentari mogu sadržavati narativ koji je u suprotnosti sa vjerskim, nacionalnim, moralnim i drugim načelima. Radiosarajevo.ba ima pravo da obriše sporne ili prijavljene komentare bez najave i objašnjenja. Radiosarajevo.ba koristi automatski sistem prepoznavanja i uklanjanja govora mržnje i drugih neprimjerenih sadržaja u komentarima.
Mrš na planinu pa se drogirajte do kada hoćete, pustite nas normalne da uživamo u miru i tišini! Užas u šta ste grad pretvorili!
jedini grad koji nema trg na kojem se blokira saobraćaj za bilo koji koncert, grad bez trga na kojem se mogu organizovati koncerti bez blokade grada,
MUUURRSSS BAGRO
Ravnatelji sedam sarajevskih institucija kulture moraju dokazati da su one od “značaja za BiH” i položiti račune javnosti ili otići s tih pozicija.21. kolovoza 2024.Napadi na federalnu ministricu kulture i sporta Sanja Vlaisavljević ne prestaju a posebno su glasni predstavnici samozvanih sarajevskih kulturnih institucija “od značaja za državu”. Nezadovoljni su, jer nisu dobili onoliko novaca iz federalne blagajne, koliko oni vjeruju da im pripada na osnovu toga što su sami sebe proglasili “državnim”, dok istovremeno institucije kulture izvan Sarajeva omaložavajuće nazivaju “lokalnim domovima kulture”.Odbijaju dostaviti podatke o prihodima.Činjenica da te institucije nemaju Upravni odbor ne amnestira ravnatelje od javne odgovornosti. Uostalom na upit Ministarstva da dostave podatke o prihodima, novcu koji zarade do danas nikada nismo dobili odgovor, kaže Vlaisavljević za HMS i dodaje:Ukoliko jedna institucija u aplikacijskom obrascu dostavi podatak da ima oko 500.000 vlastitih sredstava a traži 100.000 za plaće onda je to mnogo veći problem nego neriješen status navedenih institucija. Ove, ali i neke druge, institucije nemaju fiskalne račune za naplatu ulaznica, usluge izdavanja prostora i još mnogo toga.
Činjenica je, kaže, da status ovih institucija mora biti riješen, ali, naglašava, samo i isključivo uvažavajući ustavne i zakonske nadležnosti. To što su, naglašava, Vlaisavljević te institucije, bile utemeljene u Republici BiH nikako ne znači da su od značaja za BiH.Još nešto je, kaže, važno dodati kada govorimo o „značaju za BiH“.-Što znači „značaj za BiH“? U čemu se ogleda? Ako značaj pretpostavlja susret s kulturnim djelatnicima izvan BiH umjesto suradnju s kolegama iz BiH onda je promašen smisao. Slikovito, kada u Muzeju književnosti svoje ulomke budu čitali Glorija Lujanović, Miro Petrović, Ivan Vukoja i drugi govorit ćemo o značaju za FBiH, kada u Historijskom muzeju bude postavka ubijenoj djeci iz Viteza govorit ćemo o značaju za FBiH, kada u Umjetničkoj galeriji bude izložba recentnih hrvatskih umjetnika iz BiH, a koji žive izvan Sarajeva govorit ćemo o značaju za FBiH, kada u Biblioteci za slijepa i slabovida lica budu snimljene priče Mire Gavrana, Sanje Pilić, Miljenka Jergovića i drugih govorit ćemo o značaju za FBiH, kada Narodna univerzitetska biblioteka konačno uredi digitalizaciju, prikaže zaradu od CIP-a, kada uredi međuknjižničku razmjenu i oslobodi sve nas ogromnih marži na tiskovine iz inozemstva jer niti u jednoj zemlji u EU ne postoji ovakvo što. Kada Kinoteka konačno počne raditi svoj posao i novac uloži u povrat filmske građe iz zemalja regije i tako dalje, moći ćemo govoriti da su to institucije od značaja za FBiH, kaže Vlaisavljević.
Ova vijest me ne zanima. Ja samo gledam Paju i Jareta kako kusaju pasulj. To je meni vrhunac zabave i umjetnosti.
Smatra da je isticanje „značaja sedam institucija“ u odnosu na institucije manjih mjesta, sklandalozno i diskriminatorno.Jedan kulturni centar u Krupi, Zavidovićima ili bilo kojem drugom manjem mjestu za to mjesto znači mnogo više nego institucija o kojoj govori ravnateljica Muzeja književnosti. Ako slijedimo logiku njene paušalne argumentacije onda natječaje treba redefinirati i nazvati ih „Natječaj za sedam i još poneku instituciju iz kulture za regiju Sarajevo“. Uostalom čime je Muzej književnosti opravdao svoj značaj za BiH? Kojim projektima koji dokazuju taj značaj? I konačno, morat će čelni ljudi navedenih institucija ili početi polagati račun očima javnosti ili časno odstupiti sa pozicija na kojima se nalaze godinama. Činjenica da te institucije nemaju Upravni odbor ne oslobađa ih odgovornosti.Ravnatelj Narodnog pozorišta iz Sarajeva optužio je Vlaisavljević da “etnicizira kulturu” i vraća nas u “primitivnu, predcivilizacijsku, predgrađansku epohu”. Vlaisavljević kaže kako je uvijek iznova zanimljivo čuti riječ „etnicizacija“ kada je izgovara netko iz Sarajeva.A kako se zove pojava kada tri puta veći iznos za institucije kulture ostaje u Sarajevu? „Građanizacija“ možda? U gradu koji je gotovo sasvim jednonacionalan slati poruke o etniciziranju je klasično etniciziranje i ništa više.Uostalom ravnatelj Narodnog požarišta nije aplicirao za neki visokokvalitetan projekt nego za redoviti rad institucije iako ta institucija kulture ima osigurana sredstva za rad.