Radoš Đurović o tragediji na Drini: "Pojačano krijumčarenje i rizici po izbjeglice"
![Radoš Đurović o tragediji na Drini: "Pojačano krijumčarenje i rizici po izbjeglice"](https://storage.radiosarajevo.ba/article/558056/871x540/drina-migranti-august-2024-rse.jpg?v1724362169)
Direktor beogradskog nevladinog Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila Radoš Đurović izjavio je za Radio Slobodna Evropa da pokušaji izbjeglica da uđu u Europsku uniju (EU) i zatraže azil postaju sve rizičniji.
"Sa većim kontrolama granica, sa jačim politikama odbijanja ovih ljudi da uđu i zatraže azil na teritoriji EU, njihovi pokušaji postaju sve rizičniji i krijumčari su sve beskrupolozniji u organizovanju ovakvih poduhvata", naveo je Đurović za RSE.
Čamac sa migrantima koji su pokušavali da pređu iz Srbije u Bosnu i Hercegovinu prevrnuo se na Drini tokom noći između 21. i 22. augusta kada je najmanje desetoro njih stradalo.
![Vedran Zubić nakon masakra u Sanskom Mostu: U ovoj državi su jedino bitni - kvazipolitičari!](https://storage.radiosarajevo.ba/article/558054/300x185/vedran-zubic-decembar2023-ps.jpg?v1724361077)
Vedran Zubić nakon masakra u Sanskom Mostu: U ovoj državi su jedino bitni - kvazipolitičari!
Đurović napominje da ne postoji nijedan kamp za prihvat izbjeglica na granici sa Bosnom i Hercegovinom preko koje se sada, kaže, dešava većina migracija.
Da bi se preduprijedile tragedije poput ove na Drini, Đurović smatra da treba urediti migraciju u Srbiji kroz kontrolu i prihvat izbjeglica.
![Drama na granici BiH i Srbije: Na Drini se prevrnuo čamac sa 25 ljudi](https://storage.radiosarajevo.ba/article/557960/300x185/Udarna_vijest_februar2020_RSA2.jpg?v1724311527)
Drama na granici BiH i Srbije: Na Drini se prevrnuo čamac sa 25 ljudi
"Ali i razgovarati sa partnerima iz EU, da politike prema migrantima i izbjeglicama ne budu nasilne, da ne budu one koje će te ljude da fizički sprječavaju da uđu u EU i guraju ih dalje u Srbiju", poručio je Đurović.
Na pitanje šta je uzrok ovakvih stradanja migranata, Đurović je odgovorio:
"Glavni uzrok jeste način kako oni pokušavaju da se domognu Europske unije (EU), odnosno tog obećanog spasa kako oni to vide.
Sa većim kontrolama granica, sa jačim politikama odbijanja ovih ljudi da uđu i zatraže azil na teritoriji EU, njihovi pokušaji postaju sve rizičniji i krijumčari su sve beskrupolozniji u organizovanju ovakvih poduhvata.
Treba imati u vidu da ovi ljudi nemaju alternativu, da su pobjegli iz Sirije i Afganistana, iz zemalja gdje ne mogu da se vrate. I da ostanu zaglavljeni u Srbiji, za njih nije rješenje kada je već u susjedstvu Europska unija.
Ovi ljudi su očajni i predaju se u ruke krijumčara i pokušavaju na svaki način da se domognu te obećane teritorije rizikujući život. I svjedoci smo onda šta se dešava na Drini, rijeci koja odnosi veliki broj života migranata i izbjeglica tokom godine.
![Novi detalji: Pronađeno pet tijela nakon prevrtanja čamca u rijeci Drini](https://storage.radiosarajevo.ba/article/557986/300x185/prijedor_utapanje.jpg?v1724322105)
Novi detalji: Pronađeno pet tijela nakon prevrtanja čamca u rijeci Drini
Objasnio je kako se to može spriječiti.
"Način da se uredi migracija je možda odgovor na ovakve tragedije. A to znači nikako ne zatvarati kampove kao što smo svjedoci da je Komesarijat za izbjeglice Srbije nedavno uradio. Između ostalog zatvorio je i kamp Banja Koviljača, koji je jedini na granici sa Bosnom i Hercegovinom.
Kada znamo da migracija sada ide preko Bosne, nemate nijedan kamp gdje možete da prihvatite ljude koji su u potrebi.
To govori o tome da negirate migraciju što su opasni načini kako se rješava problem migracije jer kada se država i institucije povuku iz ovog problema, kada ga ne prate na dnevnom nivou, onda se odlazi u krijumčarenje i ovakve opasne pokušaje prelaženja granice koje dovode do smrtnih ishoda.
Kada su ljudi u kampovima vi onda imate mogućnost da spriječavate krijumčarenje, da analizirate šta se dešava u pogledu krijumčarenja, da analizirate potrebe ovih ljudi.
Urediti migraciju, prije svega, dok su ti ljudi u Srbiji, kroz kampove i kroz kontrolu i prihvat ovih ljudi.
![Najnovija informacija: Iz Drine izvučeno devet tijela, traga se za majkom i bebom](https://storage.radiosarajevo.ba/article/558003/300x185/gss-kanton-10-posusje-spasioci-jezero.jpg?v1724331145)
Najnovija informacija: Iz Drine izvučeno devet tijela, traga se za majkom i bebom
Ali sa druge strane i razgovarati sa partnerima iz EU koji nose izvjesnu odgovornost u ovom problemu rješavanja migracija, da politike prema migrantima i izbjeglicama ne budu nasilne, da ne budu one koje će te ljude da fizički sprječavaju da uđu u EU i guraju ih nazad u Srbiju.
Podsjetit ću, iz Mađarske i drugih susjednih zemalja EU se redovno ljudi guraju nazad u Srbiju, sprječavaju se faktički da traže azil i oni se fizički guraju na našu teritoriju.
Takve politike fizičkog sprječavanja migracija samo jačaju krijumčarenje i ove rizike jer te ljude guraju u opasnost. Ako su gurnuti izvan EU u Srbiju, oni ne misle da su riješili svoje pitanje i da će ostati ovdje zauvijek, već očajni pokušavaju da se domognu po svaku cenu tog spasa, kako ga oni vide.
Koliko su se od migrantske krize 2015. promijenili mehanizmi zemalja EU za prihvat migranata?
"Od krize 2015. godine EU je pooštrila politike prema migraciji, pokušava da je zauzda na svim frontovima, ne samo na balkanskoj ruti već i u svom okruženju, i na Mediteranu, pa čak i dalje.
Međutim, da rezultati tih politika nisu efikasni, govori i to da migracija nije stala. Prošle godine imali smo migraciju u Evropu koja je bila velika skoro kao ona iz 2016. godine. Ratni sukobi i očaj ovih ljudi, koji se nalaze u zemljama trećeg svijeta, motiviše ih da dođu ovamo bez obzira na te politike zaustavljanja, usporavanja migracija.
Kada govorimo o susjedima Srbije, imate Mađarsku koja izrazito zagovara borbu protiv migracije kroz upotrebu sile i fizičkih barijera što stvara svojevrsni pakao izbeglicama, ali i institucijama na teritoriji Srbije.
U Srbiji se kao posljedica te politike pushbacka (guranje nazad) jača krijumčaranje. Ti ljudi su ranjivi, osjetljivi, a Srbija nema kapaciteta da se sa tim problemom sama izbori.
🧵 Bodies of ten people were pulled out from Drina River after a boat, in which group of migrants attempted to cross from Serbia to Bosnia and Herzegovina, capsized early on Thursday morning, Serbian interior minister Ivica Dacic said.
— Balkan Insight (@BalkanInsight) August 22, 2024
*Photo: Serbian Interiror Ministry pic.twitter.com/hbsH6YlUFR
Mađarska ima trilateralnu inicijativu, sa Austrijom i Srbijom, da Srbija preuzme teret u borbi protiv migracija na svojim južnim i istočnim granicama.
U tom aranžmanu Srbija treba da igra ključnu ulogu. Susjedne zemlje od Srbije očekuju pojačan angažman da se izbore sa globalnom migracijom za koju nema kapacitete.
Kada govorimo o EU, oni imaju generalne politike da Zapadni Balkan vide kao jedan vid sistema povezanih sudova, koji treba da migraciju uspore i na čijoj teritoriji treba ta migracija, ne samo da se zauzda, nego da se izgrade neki kapaciteti za održiv prihvat izbjeglica.
Koliko je to moguće na Balkanu, koji se bori sa drugim problemima, gde institucije nemaju iskustva u prihvatu i integraciji izbjeglica, govori činjenica da je jako mali broj ljudi koji uspiju da zatraže azil u Srbiji i zemljama Balkana, a i da azil dobiju. Ove godine je svega nekoliko ljudi dobilo azil od preko 25.000 ljudi koji su po našim procenama prošli kroz Srbiju.
EU ima odgovornost i sa aspekta činjenice da migracija i dolazi u Srbiju iz pravca EU. To znači iz pravca Bugarske, iz pravca Grčke. Migracija prolazi kroz EU, ulazi u Srbiju, da bi nastavila dalje ka EU.
EU mora aktivnije da se uključi, da uredi sistem azila, upravljanje migracijama na balkanskom području, a da on odgovara minimumima standarda EU i poštovanju ljudskih prava i prava izbjeglica kakva su zagarantovana i tamo.
At least 10 people, including a baby, drown after boat carrying migrants capsizes while crossing the Drina river from Serbia to Bosnia pic.twitter.com/yppntPvbU7
— TRT World Now (@TRTWorldNow) August 22, 2024
Koliko su Zapadni Balkan i Srbija i dalje bitna tranzitna ruta migrantima na putu ka EU?
Svake godine se pokazuje da je balkanska ruta jedna od glavnih ruta ulaska u EU i da je ona žila kucavica te migracije koja dolazi kopnenim putem i koja objedinjuje migraciju iz centralne Azije, sa Arabijskog poluostrva, Bliskog istoka i sjeverne i istočne Afrike.
Ne bih zanemario ni postojanje centralno mediteranske rute gdje ljudi pokušavaju da se brodovima domognu, prije svega, Italije. Tako da su to dvije glavne rute koje se smjenjuju po značaju iz godine u godinu za EU, one predstavljaju prioritetne migrantske rute.
![Radiosarajevo.ba](https://radiosarajevo.ba/assets/img/rsa-box-logo.png)
Radiosarajevo.ba pratite putem aplikacije za Android | iOS i društvenih mreža Twitter | Facebook | Instagram, kao i putem našeg Viber Chata.