Bivši nacistički bunker postao luksuzni hotel: Pogledajte kako izgleda eksterijer
![Bivši nacistički bunker postao luksuzni hotel: Pogledajte kako izgleda eksterijer](https://storage.radiosarajevo.ba/article/557564/871x540/nazi-bunker-stpauli-twitter-19aug24-prtsc.jpg?v1724058315)
Masivni bivši nacistički bunker u Njemačkoj, koji je smatran previše složenim za rušenje, transformisan je u luksuzni hotelski kompleks ispunjen restoranima, koncertnom dvoranom i krovnom terasom.
Petospratna struktura u hamburškoj četvrti St. Pauli decenijama se nadvijala nad gradom kao jedan od najvećih bunkera na svijetu, s mračnom historijom vezanom za nacistički režim.
Sada je njen sivi betonski krov prekriven zelenilom kao dio petogodišnjeg renovacijskog projekta vrijednog 100 miliona dolara (177 miliona KM), koji uključuje hotel sa 134 sobe, koncertnu dvoranu sa 2.000 sjedišta i zajednički vrt za uživanje lokalnog stanovništva, izvještava AFP.
![Oglasila se policija o ubistvu žene u Gradačcu](https://storage.radiosarajevo.ba/article/559134/300x185/muptk-tuzla-policija-mup-tk-noc-nocna-18mart24.jpg?v1725139056)
Oglasila se policija o ubistvu žene u Gradačcu
"Ideja o podizanju visine zgrade sa zelenilom bila je da se ovom masivnom bloku, preostalom iz nacističke diktature, doda nešto mirno i pozitivno," rekla je Anita Engels iz lokalne udruge Hilldegarden.
Tokom Drugog svjetskog rata, nacisti su 1942. godine izgradili bunker u St. Pauliju kao dio serije masivnih "flak tornjeva" koji su služili kao skloništa tokom zračnih napada, kao i za propagandu Hitlerove vladavine nad Njemačkom.
Dva bunkera iz nacističkog doba izgrađena su u Hamburgu, tri u Berlinu i tri u Beču. Svi oni i danas stoje, osim jedne berlinske strukture koja je srušena zbog sigurnosnih rizika.
Zvaničnici su upozorili da bi eksplozivi potrebni za rušenje bunkera — koji imaju vanjske zidove deblje od 8 stopa (oko 2,4 metra) i krov od 11,5 stopa (oko 3,5 metra) armiranog betona — predstavljali prevelik rizik za gusto naseljena područja.
Kompleks u St. Pauliju je tokom savezničkih bombardovanja u julu 1943. godine, poznatih kao Operacija Gomora, primio do 25.000 civila, što je dovelo do devastacije grada Hamburga.
![Povjerenik Daimagüler: 'Sjećanje na istrebljenje Sintija i Roma ne smije biti u političkom vakumu'](https://storage.radiosarajevo.ba/article/555343/300x185/roma-mehmet-daimagiler.jpeg?v1722449083)
Povjerenik Daimagüler: 'Sjećanje na istrebljenje Sintija i Roma ne smije biti u političkom vakumu'
Nakon rata, bunker St. Pauli je korišten za smještaj beskućnika u Hamburgu, prije nego što je 1950-ih godina transformisan u poslovni prostor za TV centar za emitovanje i reklamne kompanije.
Donji spratovi su vremenom postali mjesta za muzičare i noćni život, dok su drugi dijelovi bunkera bili korišteni za radio stanicu, pa čak i za penjačku dvoranu.
Do 2019. godine, grad Hamburg i privatni investitori pokrenuli su projekt renovacije kako bi potpuno transformisali bunker — kao dio novog procesa "denacifikacije," prema web stranici vlasništva.
![Osuđena zbog negiranja holokausta: "Nazi baka" uložila žalbu na presudu](https://storage.radiosarajevo.ba/article/553094/300x185/ursula-haverbeck-epa-12juli24.jpg?v1720808806)
Osuđena zbog negiranja holokausta: "Nazi baka" uložila žalbu na presudu
Prijedlog je došao godinu dana nakon što je sjedište Gestapa, nacističke tajne policije, ponovo otvoreno kao luksuzni prostor u kojem se nalaze butici, kancelarije i apartmani u Hamburgu.
Grad je ranije transformisao svoj drugi flak toranj u mini elektranu koja proizvodi struju iz obnovljivih izvora.
Dok se Njemačka i Austrija i dalje suočavaju s pitanjem renoviranja nacističkih struktura za savremenu upotrebu, bunker St. Pauli će obilježiti svoju prošlost muzejskom izložbom smještenom na prvom spratu.
![Objavljen izvještaj o zločinima nacista: Kako su doktori krivi za smrt nekoliko hiljada ljudi?](https://storage.radiosarajevo.ba/article/520842/300x185/djeca_ausvic_wiki.jpeg?v1699872764)
Objavljen izvještaj o zločinima nacista: Kako su doktori krivi za smrt nekoliko hiljada ljudi?
Dok su se renovacije odvijale, udruženje Hilldegarden iz susjedstva prikupilo je svjedočanstva ljudi koji su živjeli u bunkeru tokom rata.
Grupa je također pronašla zapise onih koji su bili prisiljeni da ga izgrade u roku od samo 300 dana, a njihove priče su sada dostupne za pregled na mjestu izložbe.
Zajedno s dva hamburška tornja, njemački zvaničnici su preostala dva bunkera u Berlinu transformisali u gradske parkove nakon što su ih zakopali ispod umjetnih brežuljaka.
Jedan od flak tornjeva u Beču je renoviran u javni akvarijum površine 43.000 kvadratnih stopa (oko 4.000 kvadratnih metara), piše New York Post.
![Radiosarajevo.ba](https://radiosarajevo.ba/assets/img/rsa-box-logo.png)
Radiosarajevo.ba pratite putem aplikacije za Android | iOS i društvenih mreža Twitter | Facebook | Instagram, kao i putem našeg Viber Chata.